Hipovolemija yra būklė, kai organizme trūksta skysčių ir kraujo tūrio. Tai gali būti labai pavojinga ir reikalauja nedelsiantinio gydymo. Šioje būklėje kūnas negali veiksmingai tiekti kraują į audinius ir organus, kas gali sukelti rimtų sveikatos problemų. Hipovolemijos simptomai gali apimti galvos svaigimą, silpnumą, sąmonės netekimą ir didelį troškulį. Šiame straipsnyje aptarsime hipovolemijos simptomus, priežastis ir gydymo galimybes. Taigi, būkime sąmoningi ir mokėkime atpažinti šios būklės požymius, kad galėtume laiku imtis veiksmų.
Apžvalga
Kas yra hipovolemija?
Hipovolemija atsiranda, kai organizme cirkuliuoja per mažai skysčių (kraujo). Mažas skysčio kiekis gali būti vanduo, kraujas (plazma) jūsų kraujotakos sistemoje ir (arba) limfinis skystis. Limfinis skystis yra skysta medžiaga, pilna baltųjų kraujo kūnelių, padedanti pašalinti iš organizmo toksinus ir atliekas.
Maždaug 50–60% jūsų kūno sudaro skysčiai. Jei sergate hipovolemija, prarandate daugiau nei 15% viso kraujotakos sistemos skysčio tūrio.
Norint išvengti gyvybei pavojingų komplikacijų, tokių kaip organų pažeidimas, šokas ar mirtis, būtina nedelsiant gydyti hipovolemiją.
Kas yra hipovoleminis šokas?
Hipovoleminis šokas yra sunkiausia hipovolemijos forma, kuriai reikia skubios pagalbos. Ši būklė atsiranda, kai netenkate daug skysčių ar kraujo, todėl jūsų širdis negali pumpuoti kraujo visame kūne. Dėl hipovoleminio šoko jūsų organai gali nustoti funkcionuoti.
Žmonės, patyrę hipovoleminį šoką, praranda daugiau nei 20% skysčių kiekio savo kūne, o tai gali būti dėl sunkaus sužalojimo (įpjovimų ar nudegimų), vidinio kraujavimo, vėmimo ar viduriavimo.
Kaip dažnai yra hipovolemija ir kam ji pasireiškia?
Hipovolemija gali turėti įtakos bet kuriam asmeniui. Tikslus pasireiškimo dažnis nežinomas, tačiau hipovolemija būdinga žmonėms, sergantiems staigiomis ligomis, sunkiai sužalotiems arba sunkiai sergantiems žmonėms.
Kaip hipovolemija veikia mano kūną?
Jūsų kūnui reikia tam tikro skysčio (kraujo) kiekio, kad jūsų organai veiktų. Kaip ir jūsų sodo augalams, jūsų organizmui reikia skysčių, kad išliktų gyvas. Jei yra sausra ir jūsų sodas negauna pakankamai vandens nuo lietaus, jūsų augalai nuvys. Jūsų kūnui taip pat reikia skysčių, kad išvengtumėte vytimo. Kai jums diagnozuojama hipovolemija, jūsų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas duos jums papildomų skysčių, kad pakeistumėte prarastą skystį taip pat, kaip laistydami laistymo indą sodo augalams, kai nelyja.
Simptomai ir priežastys
Kokie yra hipovolemijos simptomai?
Hipovolemijos simptomai kiekvienam žmogui yra įvairaus sunkumo. Hipovolemijos požymiai yra šie:
- Svaigimas stovint.
- Sausa oda ir burnos džiūvimas.
- Nuovargio (nuovargio) arba silpnumo jausmas.
- Mėšlungis.
- Negalite šlapintis (šlapintis) arba jūsų šlapimo spalva yra tamsesnė nei įprasta.
Sunkūs hipovolemijos simptomai, galintys rodyti gyvybei pavojingą hipovoleminį šoką, yra šie:
- Sumišimas.
- Pasunkėjęs kvėpavimas arba greitas kvėpavimas.
- Per didelis prakaitavimas.
- Sąmonės praradimas.
- Žemas kraujo spaudimas.
- Žema kūno temperatūra.
- Blyškus odos atspalvis arba mėlynas odos ir lūpų atspalvis (cianozė).
Jei atsiranda bet kuris iš šių simptomų, ypač po traumos, nedelsdami kreipkitės į greitosios pagalbos skyrių.
Kas sukelia hipovolemiją?
Kūno skysčių ar kraujo netekimas sukelia hipovolemiją. Yra keletas būdų, kaip jūsų kūnas gali prarasti kraują ar skysčius, įskaitant:
- Sužalojimas: išorinis pjūvis, nudegimas ar žaizda.
- Liga: būklė su nuolatinio vėmimo ir viduriavimo simptomais.
- Vidinis kraujavimas: pagrindinė būklė, sukelianti kraujo netekimą jūsų kūne.
- Dehidratacija arba nepakankama mityba: vandens ir druskos (elektrolitų) trūkumas sumažina kraujo tūrį.
- Pernelyg didelis prakaitavimas: dalyvavimas sunkioje veikloje, kai prakaituojate ilgą laiką, arba būklė, dėl kurios prakaituojate daugiau nei įprastai (hiperhidrozė).
Diagnozė ir testai
Kaip diagnozuojama hipovolemija?
Paėmęs ligos istoriją, jūsų sveikatos priežiūros paslaugų teikėjas atliks fizinį egzaminą ir pasiūlys diagnostinius laboratorinius tyrimus, kad patikrintų jūsų skysčių ir natrio kiekį. Mažas natrio kiekis jūsų organizme gali būti hipovolemijos požymis. Po tyrimų ir hipovolemijos diagnozės jūsų paslaugų teikėjas tiksliai nustatys jūsų skysčių netekimo šaltinį, todėl nedelsiant bus pradėtas gydymas.
Kokie tyrimai diagnozuoja hipovolemiją?
Jūsų paslaugų teikėjas gali pasiūlyti keletą testų diagnozei patvirtinti, įskaitant:
- Oda ir gleivinės: fizinio patikrinimo metu jūsų paslaugų teikėjas ištirs jūsų odą ir burnos, liežuvio ir nosies gleivines, ar nėra sausumo, o tai yra būklės požymis.
- Pulsas, kūno temperatūra ir kraujospūdis: jūsų paslaugų teikėjas patikrins jūsų gyvybines funkcijas, kai jūs sėdite ir stovite, kad stebėtų pokyčius. Šio proceso metu, kai pakeisite laikyseną, jūsų paslaugų teikėjas ištirs jūsų simptomus, ypač jei svaigstate stovėdami vertikaliai, o tai yra hipovolemijos požymis.
- Kraujo arba šlapimo tyrimai inkstų funkcijai įvertinti.
- Vaizdo testai, tokie kaip ultragarsas ar echokardiograma.
Valdymas ir gydymas
Kaip gydoma hipovolemija?
Neatidėliotinas gydymas leidžia pasiekti geriausių rezultatų žmonėms, kuriems diagnozuota hipovolemija. Hipovolemijos gydymo tikslas yra padidinti skysčių kiekį jūsų organizme pakeičiant skysčius (skysčių gaivinimą). Šios procedūros metu IV (intraveninis) vamzdelis suleidžia skysčius į jūsų veną. Priklausomai nuo to, kokio tipo skysčių jūsų organizmui reikia, skysčių pakeitimas gali apimti:
- Kraujo perpylimas: donoro kraujas pakeičia prarastą kraują jūsų kūne.
- Kristaloidinis tirpalas: mažos ištirpusio fiziologinio tirpalo (druska vandenyje), cukraus vandenyje (dekstrozė) arba natrio, chlorido, kalio, kalcio ir laktato derinio (laktato Ringerio tirpalas).
- Koloidai: didelės molekulės, kurios lieka jūsų kraujagyslėse (albuminas, hetakakmolas).
Be skysčių pakeitimo, jūsų paslaugų teikėjas gydys jūsų hipovolemijos priežastį, kuri gali apimti:
- Gydant infekciją ar ligą.
- Gydo žaizdą.
- Trūkstamų maistinių medžiagų (pvz., natrio ar elektrolitų) tiekimas.
Kaip greitai po gydymo pasijusiu geriau?
Hipovolemija trunka tol, kol jūsų kūnas gali papildyti prarastą skysčių kiekį. Tai gali užtrukti nuo poros dienų iki kelių savaičių. Pradėjus gydymą, jis tęsis žingsniais, kad jūsų kūnas gautų pakankamai skysčių, kad palaikytų kraujotaką ir išvengtų gyvybei pavojingų simptomų. Iš pradžių galite gauti didesnį IV skysčio kiekį, o kai skysčio tūris priartės prie 100%, gaunamo skysčio kiekis mažės, kol skysčio tūris stabilizuosis ir simptomai išnyks.
Prevencija
Kaip galiu sumažinti hipovolemijos riziką?
Nors ne visada galite užkirsti kelią išoriniams veiksniams, sukeliantiems hipovolemiją, galite imtis veiksmų, kad sumažintumėte riziką:
- Nedelsdami gydykite infekcijas, sužalojimus ar ligas.
- Venkite veiklos, kuri sukelia gausų prakaitavimą.
- Gerkite vandenį ir būkite hidratuoti.
- Apsaugokite nuo įpjovimų ir nudegimų dėvėdami asmenines apsaugos priemones (AAP).
Perspektyva / Prognozė
Ko galiu tikėtis, jei turiu hipovolemiją?
Žmonėms, kuriems diagnozuota hipovolemija, prognozė skiriasi. Kiekvienas atvejis priklauso nuo kraujo ar skysčių netekimo priežasties gydymo ir sustabdymo. Jei hipovolemija diagnozuojama ir gydoma anksti, prognozė paprastai yra gera. Negydomi atvejai arba atidėtas gydymas gali sukelti gyvybei pavojingų pasekmių, kurios gali sukelti nuolatinį organų pažeidimą arba mirtį.
Gydymui pradėjus papildyti organizme prarastą skysčių kiekį, simptomai sumažės ir išnyks, kai skysčiai pasieks normalų kiekį.
Gyvenimas su
Kaip aš savimi pasirūpinu?
Diagnozavus hipovolemiją, galite pasirūpinti savimi:
- Poilsis.
- Vengti įtemptos veiklos.
- Išlikti hidratuotas.
- Valgyti gerai subalansuotą ir maistingą mitybą.
Kada turėčiau eiti į greitąją pagalbą?
Nedelsdami apsilankykite greitosios pagalbos skyriuje, jei turite hipovolemijos simptomų, ypač jei simptomai atsiranda po:
- Sužalojimas, pavyzdžiui, nudegimas, pjūvis ar žaizda.
- Liga, tokia kaip skrandžio gripas, kai nuolat vemiate ar viduriuojate.
- Epizodas, kai negali valgyti ir gerti.
Veikla ar įvykis, dėl kurio prakaitavote daugiau nei įprastai.
Kokius klausimus turėčiau užduoti savo gydytojui?
- Kiek laiko man reikės IV skysčių?
- Dėl ko mano kūnas neteko kraujo?
- Kada po gydymo galiu grįžti prie įprastos veiklos?
- Kaip išlaikyti savo kūną hidratuotą po gydymo?
Papildomi bendri klausimai
Kuo skiriasi hipovolemija ir hipervolemija?
Hipovolemija ir hipervolemija yra būklės, kurios nustato, kiek skysčių ar kraujo yra jūsų kūne. Šaknis „hipo“ hipovolemijoje reiškia „pagal“, o „hiper“ reiškia „daugiau“. Jei sergate hipovolemija, jūsų organizme nėra pakankamai skysčių. Jei sergate hipervolemija, jūsų organizme yra per daug skysčių.
Kraujo ar skysčių netekimas yra rimta būklė, kurią reikia nedelsiant gydyti. Jei neseniai patyrėte traumą ar ligą ir jaučiate hipovolemijos simptomus, nedelsdami kreipkitės į greitosios pagalbos skyrių. Jei turite labai lengvų simptomų, susisiekite su savo paslaugų teikėju ir aptarkite, kaip galite papildyti prarasto kūno skysčių kiekį, pavyzdžiui, išlaikyti hidrataciją ir ilsėtis. Nors jūsų diagnozė gali būti laikinas įprastos veiklos atidėjimas, hipovolemijos gydymas gali padėti jums atsistoti ir pasijusti geriau, kai tik jūsų kūno skysčiai pasieks normalų pajėgumą.
Išvada: Hipovolemija yra pavojinga būklė, kuri gali sukelti rimtų sveikatos problemų, įskaitant širdies nepakankamumą, smegenų pažeidimus ar net mirtį. Svarbu atkreipti dėmesį į simptomus, tokius kaip silpnumas, galvos skausmas ar mėlynė, ir nedelsiant kreiptis į gydytoją. Gydymas gali apimti skysčių terapiją, kraujo transfuzijas ar kitas medicinos procedūras. Prevencija yra taip pat svarbi, todėl svarbu rūpintis savo organizmo hidratacija ir tinkama mityba, kad būtų išvengta hipovolemijos atsiradimo.
Galbūt jus domina:
Ar padidėja insulto rizika po širdies priepuolio
Atropinas; Difenoksino geriamosios tabletės
Planus kerpligė: kas tai yra, priežastys, tipai ir gydymas
Guanidino tabletės: naudojimas ir šalutinis poveikis
Svajonės: kas tai yra ir ką jie reiškia
Alergija saulei: simptomai, priežastys, gydymas ir prevencija
GaviLyte (polietilenglikolis ir elektrolitai): naudojimas ir šalutinis poveikis
Dukano dieta: ar ji gali padėti numesti svorio?